Vi har opdaget en forunderlig planet.
En verden med ekstremt vejr, ugæstfri landskaber
og mærkelige fænomener.
Det er universets mest komplekse system.
Den planet... er Jorden.
Vi er kun lige begyndt at forstå dens hemmeligheder.
De er havets hjerteslag, men de skjuler en hemmelighed.
Det er som at blive påkørt af en bil, som kører med 40 km/t.
Det kan gå ud af kontrol.
Tunnelbanerne oversvømmes. Vandet stiger i World Trade Center.
Det kaldes for tidevand.
Det styres af månens og solens tiltrækningskraft...
...og forværres af vejr og landmasser.
Det har kraften til at udløse nogle af verdens værste katastrofer.
I Secrets of the Earth.
Selv fra rummet står det klart, at en særlig egenskab adskiller Jorden
fra de øvrige planeter i solsystemet.
Over 70 procent af dens overflade er dækket med vand.
Der, hvor hav møder land,
stiger og falder vandet ifølge et mønster kaldet tidevandet.
Et nærmere studie afslører, at tidevandet nogle gange...
...er ude af kontrol.
Når tidevandet langsomt nærmer sig kysten,
kan det forekomme ret harmløst, men det besidder en voldsom kraft.
Hvad får havets milde hjerteslag til at hærge visse områder?
Langs dette 80 km lange sund ud for Canadas østkyst
er tidevandet yderst ekstremt.
Vi er i Fundy-bugten, hvor Jordens højeste tidevand opstår.
Et normalt højvande er mellem 60 cm og 1,2 m.
Men her i Fundy-bugten kan tidevandet nogle gange nå en højde på over 15 m
svarende til et femetages hus.
115 milliarder ton vand kommer ind i bugten,
og 115 milliarder vand kommer ud ad bugten igen.
For at give et perspektiv:
Vandets kraft ind og ud ad bugten svarer til cirka 8.000 lokomotiver,
som trækker vandet med sig.
Den mængde vand, som bevæger sig ind og ud ad bugten,
får provinsen Nova Scotia til at gynge frem og tilbage
med en sekstendedels tomme under en tidevandscyklus.
Hvis den energi kunne udnyttes,
kunne det generere op til 10.000 megawatt elektricitet.
Det kunne forsyne over tre millioner huse per dag.
Det kraftige tidevand bliver ikke kun utrolig højt.
Det kan også strække sig over en kystlinje på 320 km.
Når vandet trækker sig, blotter det flere hundredtusind hektar havbund.
Der er lavvande i Armour Harbour.
Men ved højvande ville jeg være 1,8 m under vandet.
Når vandet står lavest, kan man gå to kilometer ud i havet.
Hvilken hemmelighed gemmer sig bag Fundy-bugtens mystiske tidevand?
Al tidevand på Jorden uanset dets styrke
styres af en kraft fra rummet.
Tidevandet forårsages især af månens tiltrækningskraft
og i mindre grad af solens.
Månen trækker hårdere der, hvor Jorden er tættest på.
Det får dette punkt til at bule ud mod månen en smule.
Månen trækker også hårdere i midten end bagpå.
Det får bagsiden til at bule ud, hvilket giver to slags pukler.
De pukler består af vand, der nærmer sig og fjerner sig fra månen
og i mindre grad fra og mod solen.
Mens månen bevæger sig rundt om Jorden og planeterne rundt om solen,
får disse pukler vandet til at stige og falde,
hvilket resulterer i højvande og lavvande.
Tidevandet i Fundy-bugten begynder med månens tiltrækningskraft.
Men det bliver ekstremt på grund af bugtens tragtform.
Efter en forgrening bliver indløbet smallere og meget lavere.
Når tidevandet flyder ind, stiger vandet hurtigt.
Men der er også en anden forklaring på det høje tidevand.
Ud over de små bølger, som brydes på stranden,
er der en større, overordnet bevægelse i alle vandmasser.
I Fundy-bugten tager den gyngende bevægelse fra udmundingen
til stranden og tilbage igen omkring 12 timer.
Havets tidevand stiger og falder også med 12 timers mellemrum.
Når vandet bevæger sig tilbage mod bugtens udmunding,
kommer der et nyt højvande og presser det tilbage.
Det forstærker bevægelsen,
og det er derfor, tidevandet bliver 15 meter højt.
For kun to timer siden var bådene fire meter højere oppe
ved højvandsmærket.
Det er der, hvor farven går fra mørk til lys.
Bådene havner ude på havbunden.
I hundred millioner år har tidevandet i Fundy-bugten
mejslet sandstensklipperne...
...og skabt dramatiske kystformationer såsom disse høje klipper.
De ligner store blomsterkrukker.
Med tiden kommer de her formationer til at falde sammen, og nye vil opstå.
Tidevandet eroderer ikke kun kysten.
Det har også en dødelig kraft.
Det sker, at folk går ud for kysten, når tidevandet vender.
Den 20. januar 2012.
To fiskere, som ledte efter hummerruser, druknede ved lavvande i bugten.
Tidevandet siger med cirka 2,5 cm per minut, og det er meget hurtigt.
Man kan blive revet med af de stærke tidevandsstrømme.
Fundy-bugten har måske det højeste tidevand i verden.
Men på den anden side af Jorden...
...hersker der en anden type forræderisk tidevand.
Et sted på Jorden findes et tidevand, som kan være direkte gement.
På Kinas østkyst.
Vi er syd for Shanghai.
Vandet fra det Sydkinesiske Hav flyder ind i Hangzhou-bugten.
Når vandet samles ved Qiantang-flodens smalle munding,
danner tidevandet en lang bølge, som bevæger sig mod strømmen.
Den kan blive ni meter høj og har en fart på 40 km/t.
Det er en tidevandsbølge.
Den kraftige tidevandsbølge opstår, når det indgående tidevand
skaber en bølge, som bevæger sig mod strømmen ind i den smalle bugt.
Den høje bølge opstår, fordi det vand, som opbygges, ikke kan komme væk.
Tidevandet stiger så hurtigt i Qiantang-floden,
at tidevandsbølgen konstant er ni meter høj.
Den her tidevandsbølge opstår to gange om måneden,
når solen og månen udøver deres tiltrækningskraft på Jorden.
To gange om måneden ved nymåne og fuldmåne
står solen, månen og Jorden lige.
Solens tidevand falder derved sammen med månens tidevand.
Så får man et ekstremt højt højvande, der kaldes for en springflod.
En fuld- eller en nymåne kan skabe ekstra højt tidevand.
Men en anden himmelsk hemmelighed gør tidevandsbølgen så høj.
Den attende dag i den ottende månemåned deltager over 17.000 turister
i Qiantang-flodens årlige tidevandsbølgefestival.
Den falder sammen med efterårsjævndøgnet,
når solens midte er på samme linje som Jordens ækvator,
og tiltrækningskraften er størst.
Så opstår Qiantang-flodens allerstørste tidevandsbølge.
Det skummende monster gungrer som tusindvis af galoperende heste.
Selv for verdens dygtigste surfere er tidevandsbølgen en udfordring.
Den har kræfter nok til at rive træer op med rødder.
Det er den kraft, som gør den så farlig.
Siden festivalen startede for over 2.000 år siden,
har den usædvanlige tidevandsbølge fået tilnavnet sølvdragen.
Nysgerrige tilskuere er blevet revet med, fordi de stod for tæt på vandet.
I 2011 gjorde voldsomme vinde og kraftig regn fra tyfonen Nan Madol
tidevandsbølgen over 20 meter høj.
Den brød en dæmning... og ramte denne intetanende journalist.
Næsten 20 år tidligere i 1993 kostede festivalen 19 menneskeliv.
Det var den hidtil værste katastrofe.
Bølgen bevæger sig med 40 km/t, hvilket er typisk for den her bølge.
Det svarer til at blive påkørt af en bil, der kører med 40 km/t.
Så voldsom en tidevandsbølge opstår kun en gang om året.
Men et andet sted på Jorden indtræffer det dagligt.
Ved første blik fremstår tidevandet som en mild og rytmisk bevægelse i havet.
Men forskerne har nu fundet ud af, hvorfor det nogle gange går amok.
Lige uden for Anchorage i Alaska ligger Turnagain Arm:
En gren af Cook Inlet, som ligger ud til Alaskagolfen og Stillehavet.
Den smukke bugt, der ligger omkranset af de smukke Chugach-bjerge,
tiltrækker hvidhvaler, hvidhovedede ørne
og sorte bjørne.
Men to gange om dagen dukker der et andet slags væsen op.
Det er Turnagain Arms tidevandsbølge.
Det er en mur af vand, som bevæger sig ind i bugten mod strømmen med 25 km/t.
Der hersker unikke forhold, som får bølgen til at opstå dagligt.
Det er det eneste sted i USA, hvor den opstår regelmæssigt.
Årsagen skyldes Turnagain Arms smalle og lave vandvej,
som er knyttet til det større Cook Inlet, der har store tidevandsforskelle.
Forskellen på lavvande og højvande kan være helt op til ti meter.
Turnagain Arm er forbundet med det dybere Cook Inlet,
og når tidevandet fylder indløbet, kan det ikke komme videre.
Ved Turnagain Arms munding bliver den 21 km brede kanal til 3 km,
og den tynder endnu mere ud over en strækning på 65 km.
Den pludselige flaskehals skaber en tidevandsbølge.
Toppen af bølgen bevæger sig hurtigere end bølgens base,
og det gør den stejlere.
Det skaber en stor bølgefront, og så har man en tidevandsbølge.
Visse sportsentusiaster kan ikke modstå fristelsen.
Roere og diverse surfere forsøger at udnytte bølgen,
men de kender til faren.
Bølgen er i stand til at vælte og drukne en elg,
så det skal tages alvorligt.
Tidevandsbølger bærer endnu en hemmelighed.
Når de flyder ind over strandene, efterlader de ler og sedimenter,
som kan fange folk i et dødsgreb.
Hvis man prøver at gå på lerbunden, indser man, hvorfor man skal undgå det.
Leret har samme konsistens som tandpasta, så man kan synke til bunds.
Hvis man fejlvurderer tidevandet, kan man blive fanget og drukne.
Hvert år redder de lokale brandmænd
seks til ti personer, som sidder fast, eller som er blevet overrumplet.
Vi har reddet folk, som sidder fast i leret eller er blevet revet med,
så det er farligt at befinde sig det forkerte sted.
Men den her bølge er ikke den farligste på Jorden.
Nogle gange kan et harmløst højvande forvandles til et monster
under en kraftig storm.
Visse steder forekommer der ekstremt tidevand til dagligt.
Men andre steder kan uvejr pludseligt forårsage højt tidevand
og gøre ellers fredelige kyster til meget fjendtlige steder.
Kraftige storme som orkaner, tyfoner og cykloner
er lavtryksfænomener.
Jo mindre lufttryk man har på havets overflade,
desto højere kan tidevandet stige, hvilket danner stormfloder.
En stormflod er en pludselig stigning af havets vandstand.
Den skyldes som regel kraftige storme som orkaner eller tyfoner.
En stormflod i kombination med højvande skaber en tidevandsbølge.
Men når stormfloden indtræffer ved både højvande og fuldmåne
ender det som regel med en total tidevandskatastrofe.
Den 29. oktober 2012.
Stormfloder efter orkanen Sandy
ramte Mid-Atlantic-regionen og det nordøstlige USA.
Orkanen Sandy var så ødelæggende, fordi der opstod enorme stormfloder
samtidigt med højvande.
Det forværrede situationen.
Det var en 2,5 meter høj stormflod oven på et rekordhøjt tidevand.
Resultatet blev de enorme stormfloder, som man registrerede.
I visse områder steg stormfloden til over fem meter.
Det svarer næsten til et toetages hus.
Det overskydende tidevand blev fanget i de lavtliggende, smalle bugter
og ved indløb og øer.
På Long Island skabte stormfloden oversvømmelser tre kilometer indenlands.
Billeder oppefra viser tidevandets hærgen.
Siden 2012 er Sandy den næstdyreste orkan i USA's dokumenterede historie.
Når stormfloden kommer, tager den alt det med sig, der flyder, såsom både.
De er alle sammen havnet heroppe.
Rundt om på den blå planet vil vandet fortsætte med at rase.
Det drages af månens tiltrækningskraft og bliver til bølger,
der udløses af tilfældige storme.
Lavvande og højvande kan forbavse dem, som befinder sig ved vandet.
Men vi skal respektere tidevandet.
Rikke Schultz